Diagnose
Covid-19
Koronavirusfamilien omfatter mange ulike virus som kan gi luftveisinfeksjon. Mange koronavirus gir bare forkjølelse, mens andre kan gi mer alvorlig sykdom og i noen tilfeller forårsake dødsfall.
Et nytt koronavirus ble oppdaget i Kina i januar 2020. Dette fikk senere navnet SARS-CoV-2 og er årsaken til sykdommen vi i dag kjenner som covid-19. Viruset fører til luftveisinfeksjon og kan gi alt fra milde symptomer til alvorlig sykdom og i sjeldne tilfeller dødsfall. Noen personer kan ha covid-19 uten å utvikle symptomer. Innleggelse, intensivbehandling og dødsfall er vanligere hos eldre og personer med underliggende sykdommer, og særlig hos eldre med underliggende sykdom, men kan også forekomme hos personer uten kjente risikofaktorer.
Utredning
På sykehuset
Hvis du blir henvist til sykehus vil du først bli vurdert med tanke på om du kan ha covid-19. Dette innebærer at du blir stilt noen spørsmål som gjør at sykehuset kan vurdere om du må tas imot som mulig smittet pasient. Spørsmålene kan for eksempel være:
- Har du fått påvist covid-19?
- Har du hatt nærkontakt med en person som har fått påvist koronaviurus?
- Har du hoste, tungpust eller feber?
- Har du diare, oppkast, eller tap av lukt- og smakssans?
Hvis du svarer ja på ett av disse spørsmålene og utredningen eller behandlingen ikke kan vente, vil du bli testet for covid-19.
Test for covid-19
Helsepersonell iført smittevernsutstyr vil føre en pensel ned i bakre svelgvegg og holde den der i cirka fem sekunder. Deretter blir den samme penselen ført forsiktig inn langs bunnen av nesehulen til den støter mot bakre del av nesen hvor den holdes i cirka fem sekunder. Testen kan være litt ubehagelig.
Tilstanden din avgjør hvor du skal være imens du venter på resultatet av testen.
Denne informasjonen gjelder deg som er henvist til sykehuset. Følg med på din hjemkommunes nettside for informasjon om testing for covid-19.
Innleggelse på sykehus
De fleste pasienter trenger ikke sykehusinnleggelse dersom de har mulighet for godt tilsyn og oppfølging der de er. Graden av tungpust er det mest kritiske i vurderingen av om du har behov for å innlegges på sykehus. Det skal være lav terskel for ny kontakt ved forverring av pust eller allmenntilstand.
Dersom du har positiv test på covid-19, og trenger sykehusinnleggelse blir du lagt inn på isolat på sengepost. Flere pasienter med påvist covid-19 kan ved behov isoleres på samme rom, såkalt kohortisolering.
Det er som hovedregel kun helsepersonell som er direkte involvert i pasientbehandlingen som skal ha adgang til pasientrommet.
Sykehuset har ikke lenger restriksjoner for besøkende, men hvis dere planlegger besøk er det viktig at dere avtaler med avdelingen. Da får dere veiledning i nødvendige rutiner for smittevern. Dersom pårørende er i en risikogruppe bør behovet for besøk vurderes ut fra pasientens tilstand.
Andre undersøkelser ved covid-19 sykdom
Behandling
Vaksine gir god beskyttelse mot sykdom dersom du er fullvaksinert. Hensikten med vaksinasjon mot koronavirus er å forebygge sykdom eller å gjøre sykdomsforløpet mildere. Vaksinasjon gir vanligvis ingen eller milde bivirkninger.
Hvis du har høy risiko for å bli alvorlig syk av korona, kan det være aktuelt at du får behandling med tabletter. Tablettene, som heter Paxlovid, reduserer risikoen for å bli alvorlig syk. Hvis du behandles hjemme kan du få tablettene via fastlegen din eller annen lege.
Les mer om behandling med Paxlovid på helsenorge.no
Hvem som blir vaksinert følger av vaksinasjonsprogrammet i din hjemkommune.
Les mer om vaksine på fhi.no
Den generelle behandlingen består i febernedsettende, oksygentilførsel, og intravenøs væskebehandling etter behov. Pasienter med lavt surstoffnivå i blodet kan ha nytte av immundempende behandling med et kortison-preparat. De fleste pasienter vil også få behandling som skal redusere risikoen for blodpropp. Bruk av pustemaskin (respirator) er aktuelt hos kritisk syke på intensivavdelingen.
Respirator
Respiratorbehandling er aktuelt hos pasienter med covid-19 som utvikler alvorlig lungesviktsyndrom (ARDS).
En respirator er en maskin som puster for pasienten.
De vanligste respiratorene blåser luft inn i lungene, enten med en forhåndsbestemt frekvens (kontrollert ventilasjon) eller bare når pasienten selv prøver å puste inn (assistert ventilasjon). Etter hver innblåsning er det en utåndingsperiode, slik at lungene kan tømme seg.
Rehabilitering
Mange covid-19-pasienter har behov for rehabilitering. Rehabiliteringsprosessen starter ofte mens pasienten ligger på sengepost eller intensivavdeling.
I tidlig fase er hovedfokus å understøtte optimal pust og motvirke slim i lungene. Det er også viktig å forebygge komplikasjoner som følge av langt sengeleie. Det brukes ulike tilnærminger, aktiviteter og utstyr for å oppnå dette. Tilnærmingen er individuell og varierer med pasientens tilstand. Treningen begynner ofte med passive og aktive øvelser, samt pusteøvelser. Man får hjelp til å komme opp av seng når det er mulig og medisinsk forsvarlig. Når pasientens tilstand tilsier det, vil det være aktuelt å kartlegge ulike funksjonsområder, som for eksempel kognitiv, fysisk, respiratorisk og svelgfunksjon.
Rehabiliteringen gjøres i samarbeid mellom ulike faggrupper, for eksempel intensivsykepleier, fysioterapeut, anestestilege, rehabiliteringslege, ergoterapeut, logoped og ernæringsfysiolog. Det gjøres også kartlegging og testing gjennom rehabiliteringsforløpet for å vurdere behov for videre rehabilitering og for å kunne måle fremgang gjennom de ulike fasene.
Senere i forløpet dreier tiltakene seg mer om opptrening basert på individuelle behov. Treningen kan være generell muskelstyrke, pusteøvelser, balanse, gangtrening og bevegelighet, men kan også være rettet mot å mestre daglige aktiviteter. Pasientene kan få ulike utfordringer som utmattelse (fatigue), nedsatt kognitiv funksjon eller psykiske reaksjoner etter en gjennomgått infeksjon. Den videre rehabilitering ivaretar dette og det gis veiledning og trening med tilpasset aktivitet og mestringsstrategier.
Tips og råd som kan hjelpe deg å bedre pustevansker og lindre vanlige symptomer:
Henvises til en rehabiliteringsinstitusjon.
Pasienter som har gått gjennom en Covid-19-infeksjon kan ha behov for spesialisert rehabilitering. De kan da henvises til en rehabiliteringsinstitusjon.
Les mer om rehabilitering - Covid-19
Til Covid-19 pasienter som blir utskrevet fra sykehus og til Covid-19 pasienter som har vedvarende plager:
I denne filmen får du svar på en del vanlige spørsmål pasienter som har gjennomgått covid-19 har. Av og med fysioterapeut Kristoffer Bjordal Gluppe og overlege Tom Farmen Nerli ved fysikalsk medisinsk avdeling ved Sykehuset i Vestfold.
Oppfølging
Før du kan bli skrevet ut fra sykehus må du være i bedret allmenntilstand, og vanligvis ikke lenger ha behov for oksygentilskudd.
Legen din vil informere deg om hva som gjelder for deg før du blir skrevet ut. Det er vanlig at det kan gå noen uker til måneder før du føler deg helt frisk etter covid-19. For noen kan det være aktuelt med rehabilitering.
Forløpet etter covid- 19 varierer fra person til person. Noen bruker tid på å komme seg i form. Etter utskrivning hjem fra sykehuset, blir hverdagen for mange litt tyngre, spesielt i starten.
Det er normalt å oppleve èn eller flere av disse symptomene etter en virusinfeksjon:
- Utmattelse (fatigue).
- Påvirket hukommelse og konsentrasjon.
- Tørrhoste og hodepine.
- Smerter i skjelett og muskulatur, ofte rundt brystet hvor pustemuskulaturen fester seg.
- Lettere andpusten og behov for å ta pauser ved aktivitet.
- Dårligere kondisjon.
- Hjertebank, uregelmessig puls.
Tidlig aktivitet
- Gå tur, bedre med to korte økter enn èn lang. Øk gradvis lengden og intensiteten etter hvert som formen bedrer seg.
- Tren gjerne med lette vekter, korte økter er lurt. Gjerne 4 repetisjoner gjentatt 4 ganger. (4x4)
- Yoga, Tai Chi, dans på stuegulvet, lystbetont aktivitet.
- Lytt til kroppen, ikke press deg til makspuls i starten.
- Husk at daglig aktivitet er trening.
Tips til videre selvhjelp
- Fortsett gjerne med mini-PEP fløyta du fikk på sykehuset.
- Bruk leppepust (pust rolig inn gjennom nesa og blås ut gjennom nesten lukkede lepper, som når du skal blåse ut et lys).
- Ved hostekule, forsøk hoste med lukket munn, drikk væske eller prøv et drops.
- Ligg på magen på dagtid. Hvis dette er ubehagelig, rull en dyne på langs og legg deg halvveis over (som i stabilt sideleie). Sov gjerne på magen om natta.
Hvis plagene vedvarer mer enn 3 måneder ta kontakt med fastlegen din.
Rapportering om pasienter innlagt i sykehus
Norsk intensiv- og pandemiregister (NIPaR) er et medisinsk kvalitetsregister. På nettsidene til Helse Bergen vil du kunne lese om formålet med registeret, og finne informasjon om hva som registreres for henholdsvis intensivdelen og pandemidelen, samt informasjon om retten til innsyn i egne helseopplysninger.
Les mer om Norsk intensiv- og pandemiregister her
Det sendes melding om alle nye tilfeller av covid-19 til Meldingssystem for smittsomme sykdommer (MSIS) ved Folkehelseinstituttet.
Kontakt
Tønsberg
Infeksjonspost
Oppmøtested
Vennligst henvend deg i ekspedisjon i 7. etasje.Besøkstider
![En by med mange bygninger](/4aa2ee/contentassets/3ac0dc65c7e2405088295ac4ed6b21c5/img_6472.jpg?format=webp&width=512&height=293&quality=80)
Tønsberg
Halfdan Wilhelmsens allé 17
3116 Tønsberg